Kárpátalja politikatörténete a független Ukrajnában (1991–2015) - Darcsi Karolina; Дорчі Кароліна (II. RF KMF-„RIK-U” Kft., 2021)
A szovjetrendszer meggyengülése – mint a birodalom minden részében – Kárpátalján is éreztette hatását. A korábban hallgatásra ítélt nemzeti kisebbségek számára lehetőség nyílt önszerveződésük megvalósítására. A kárpátaljai magyar közösség összefogásának formálódási folyamatát nagyban meggyorsította és elősegítette néhány akkor kialakult kedvező körülmény. A helyi magyarság önszerveződéséhez hozzájárult a peresztrojka szabadabb légköre, a határok nyitottabbá válása, valamint az anyaországgal való szorosabb kapcsolattartás. Így alakultak meg az első magyar közművelődési egyesületek 1987 folyamán Ungváron, Munkácson, Gáton, Dercenben, Nagyszőlősön és Kárpátalja egyéb településein. Szeptemberben a magyar értelmiségiek beadvánnyal fordultak az Ukrajnai Kommunista Párt Központi Bizottságához és az UKP Kárpátontúli Területi Bizottságához, melyben kérték egy érdekképviseleti szervnek, az Ukrajnai Magyarok Kulturális Szövetségének a megalakítását az USZSZK Legfelső Tanácsának felügyeletével. Egy évvel később, 1989. február 26-án Ungváron megalakult a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség (KMKSZ). A helyi hatalmi elit hagyta a szervezetet megalakulni, és részt is vett a megalakításában, ugyanis nem hagyhatta, hogy egy általuk ellenőrizetlen önszerveződés jöjjön létre. Az alakuló ülésen kisebb számban részt vettek az ideológiai front magyar nemzetiségű képviselői is. A KMKSZ elnökévé Fodó Sándort választották. Így alakult meg az első kárpátaljai magyar tömegszervezet egy népszerű vezérrel és egy nómenklatúra hátterű ügyintézői gárdával.
https://kmf.uz.ua/wp-content/uploads/2021/11/karpatalja_tort_kotet_2021-11-11.pdf
https://opac3.brff.monguz.hu:443/hu/record/-/record/bibBRF00009184
Keywords: Kárpátalja; Ukrajna; politikatörténet; kárpátaljai magyarság