Nemzetiségi diverzitás kontra birodalmi uniformizálás. A szovjet oktatáspolitika janus-arcúsága (1953–82 között) - Szamborovszkyné Nagy Ibolya; Самборовскі-Нодь Ібоя; Ibolya Szamborovszky-Nagy („RIK-U” Kft., 2018)
A Szovjetunió birodalom volt a szó klasszikus történeti megközelítésében, hisz számtalan népet, nemzetet és etnikumot foglalt magába azok megkérdezése nélkül és/vagy akarata ellenére. E hatalmas államalakulat fénykorában büszkén és fennen hangoztatta, hogy több mint 120 nép számára biztosít szabad kulturális fejlődést. És valóban, nemzetiségi sokszínűségben kevés ország lett volna képes felvenni a versenyt az egykori Szovjetunióval: 15 szövetségi és 20 autonóm köztársaságban, 8 autonóm területen, valamint 10 nemzeti körzetben osztva fel a nagyobb népeket, nemzeteket és népcsoportokat. A 15 szövetségi köztársaság titulus népei a törvények betűje szerint úgy élhették meg nemzeti voltukat, mintha saját szuverén államuk lett volna. Ez utóbbi illúziót erősítette az is, hogy az orosz mellett a másik két keleti szláv szövetségi köztársaság – a Belorusz és az Ukrán – névlegesen ugyan, de Sztálin ragaszkodása miatt az ENSZ alapító országai közé kerülhetett. Sőt, a két említett nép etnikai területeinek egyesítését is a generalisszimusznak köszönheti, amelyre a második világháborúban szerzett győzelem adott úgymond, politikai alapot.
https://kmf.uz.ua/wp-content/uploads/2018/11/Multicult-Diversity_Book-of-Abstracts_23-10-2018.pdf
https://opac3.brff.monguz.hu:443/hu/record/-/record/bibBRF00006453
Keywords: uniformizálás; oktatáspolitika; Szovjetunió