Hétköznapi etnicitás. Beregszászi magyarok az etnikai kategóriák szerepéről - Hires-László Kornélia; Гіреш-Ласлов Корнелія (Budapesti Corvinus Egyetem Szociológia Doktori Iskola, 2020)
„Ma az a gyógyíthatatlan gyanakvás a nyugtalanító, hogy a keservesen megszerzett keretek esetleg hamarosan érvénytelenné válnak, füstbe mennek”. (Bauman 2001). A mottóban idézett állítás plasztikusan fejezi ki, hogy a mindennapokban megélt eseményeknek köszönhetően a világszemléletek mennyire képlékenyek, folyamatosan változnak, és ez érvényes az etnikumok bárminemű bemutatására, vizsgálatára, kiértékelésére (Abdelal et al 2006, Brubaker et al 2011), sőt még létszámuk elemzésére is (Arel 2015). Dolgozatunkban a kárpátaljai magyarok, ezen belül főképp a beregszászi magyarok által megélt világszemléletet, valamint annak alakulását kívánjuk bemutatni, és az elemzésben a mindennapokban jelen lévő etnicitásra koncentrálunk. Elemzésünk két fontosabb tudományos nézőponton alapszik: (1) Minden ember meglátása, világszemlélete valamilyen eszmékből, sejtésekből, emlékekből, félelmekből, nosztalgiákból táplálkozik, illetve történeti, kulturális, társadalmi folyamat során alakul ki, és ezeket mítoszok, vallások, ideológiák, babonák, közvetve vagy közvetlenül filozófiai eszmék is alakítják. A világképen keresztül a hétköznapi emberek kialakítják életüket, énjüket, eszerint látják a világot és benne önmagukat (Hankiss 2005: 254). Ezek alapján arra keressük a választ Beregszászon, hogy különböző világlátásokban miként jelenik meg az etnikai kategóriákban való gondolkodás, és ezekre a véleményekre sem úgy tekintünk, hogy statikusak vagy állandóak, hanem folyamatosan változnak élethelyzetek, beszélgetések, ideológiák, társadalmi eseményeknek köszönhetően. Az episztomológiai keretek közül a társadalmi konstruktivizmust (Berger–Luckmann 1996, Burr 1995, Jorgensen–Philips 2002, Galbin 2014) és a diskurzuselemzést (Jorgensen–Phillips 2002) valamint a tartalomelemzést (Clarke 2005, Braun – Clarke 2006) használjuk ezek kiértékelésére. (2) Az etnicitáson belül elsősorban azt próbáltuk meg bemutatni, hogy az etnikumok keveredésében, egymásmellettiségében láthatunk-e olyan paramétereket, tulajdonságokat, amelyeket felhasználnak az adott etnikum lehatárolására, elkülönülésére, láthatóvá tételére, megbélyegzésére, stigmatizálására (Horváth 2006, Feischmidt 2010, Barth 1969, Jenkins 2002 [1997], Brubaker 2009, Wimmer 2008, Yang 2000). Valamint, ami talán a legfontosabb az etnikumok együttélésben, melyek azok a témák, területek, melyek konfliktust gerjesztenek a helyi két domináns etnikum (a magyarok és az ukránok) között.
Doktori értekezés
Keywords: Beregszász; magyarok; etnicitás; nacionalizmus