A "magyar-oroszok" kérdése - Csernicskó István; Черничко Степан; Csernicsko Istvan; Fedinec Csilla; Фединець Чілла (Charta XXI Egyesület-Gondolat Kiadó, 2019)
A revízióval előállt annak lehetősége, hogy a magyar kormány ismét megpróbálkozzon egy kompakt nemzetiségi terület kezelésével. A revízió magyar etnikai területeket juttatott vissza Magyarországnak, kivéve a ruszin hegyvidéket. A történeti Kárpátalja síkvidéki, magyar többségű sávja az 1938. november 2-i első bécsi döntéssel, a jóval nagyobb kiterjedésű, ruszin többségű északi és keleti rész pedig 1939. március közepén katonai hadművelet eredményeként került ismét Magyarországhoz. Az első bécsi döntést ,,A Magyar Szent Koronához visszacsatolt felvidéki területeknek az országgal egyesítéséről" szóló 1938. évi XXXIV. törvénycikkel, a ruszin Kárpátalja visszacsatolását pedig ,,A Magyar Szent Koronához visszatért kárpátaljai területeknek az országgal egyesítéséről" szóló 1939. évi VI. törvénycikkel cikkelyezték be a magyar jogrendbe. A mai Kárpátalja területének déli, magyar többségű sávját (Beregszász várossal egyetemben) betagolták a vármegyerendszerbe, a hegyvidéket pedig a Kárpátaljai Kormányzóság nevén emelték ki mint nemzetiségi területet. 1939-ben itt abszolút többséget alkottak a ruszinok (a korabeli hivatalos állami terminológia szerint: magyar-oroszok), akikhez a lakosság 74,64%-a tartozott. A legnagyobb regionális kisebbséget a 9,15%-nyi jiddis anyanyelvűek alkották.
http://real.mtak.hu/94543/1/ruszin-magyar-oroszok.pdf
https://opac3.brff.monguz.hu:443/hu/record/-/record/bibMOK07301839
Keywords: nemzetiségi oktatásügy; ruszin nyelv; ruszin