A Syringa josikaea J. Jacq. ex Rchb. kárpáti élőhelyeinek éghajlati és vízrajzi jellemzése - B. Balog Renáta; Б. Балог Рената (Biológia és Kémia Tanszék, 2021)
A diplomamunka során az eddig ismert és feltárt Syringa josikaea J. Jacq. ex Rchb. mind a 18 kárpátaljai élőhelyének éghajlati jellemzését készítettük el. Elsőként elkészítettük az élőhelyek topográfiai térképeit és 3D-s felszínmodelleit, az SRTM topográfiai adatbázis és a Global Mapper v16.00 térképszerkesztő szoftver segítségével. Az éghajlati jellemzéshez, a mindenki számára hozzáférhető CarpatClim online klimatológiai adatbázist alkalmaztuk. Meghatároztuk az éghajlati adatsorok alapstatisztikai mutatóit, amelyhez az élőhelyeket lefedő 9 rácspont értékeit használtuk fel. A statisztikai elemzésnél minden esetben 17 éghajlati mutató értékeit vettük figyelembe, 50 évre visszamenőleg 1961-2010 között. A statisztikai adatok alapján az élőhelyek éghajlati mutatói között nagy változékonyság figyelhető meg. A variációs együttható értékei alapján, 9 éghajlati mutató változékonysága 10% alatt van, tehát ezek az éghajlati mutatók (az évi maximumhőmérséklet – TMAX, az évi csapadékmennyiség – PREC, az évi fagyos (Tmin < 0°C) napok száma – FD, az évi extrém forró (Tmax >= 35°C) napok száma – EHD, az évi nedves napok (RR >= 1 mm/nap) száma – WD, az évi legnagyobb 1 napos teljes csapadékösszeg – M1DTOT, az évi legnagyobb 5 napos teljes csapadékösszeg – M5DTOT, a tenyészidőszak hossza (legalább 5,5°C napi átlaghőmérsékletű napok száma) – GSL és a havi potenciális párolgás (evapotranszspiráció) – PET) befolyásolhatják legjobban a Syringa josikaea elterjedését. Míg 8 éghajlati mutató esetében nagy változékonyság figyelhető meg, ezek a mutatók kevésbé lehetnek hatással a faj elterjedésére. Minden élőhelyet lefedő rácspont esetében éghajlati diagramokat készítettünk, amelyeket a havi hőmérséklet és havi csapadékösszeg függvényében ábrázoltunk. Az éghajlati diagramok jellemzését követően meghatároztuk, hogy mind a 9 rácspont esetében a leghidegebb hónap a január, a legmelegebb és legcsapadékosabb a július, míg a legszárazabb az rácspontonként változó. Azonban a rácspontok közül a legalacsonyabb (-5°C-os) januári átlagos hőmérséklet, az 1274. számú rácspont esetében jellemző. A legnagyobb évi hőingás, az 1272. számú rácspontban figyelhető meg, ahol a hőmérséklet különbség 21,9°C. A csapadékösszeg tekintetében a legnagyobb ingás az 1275. számú rácspontban jellemző, ahol évi 89,5 mm-es csapadék különbség lehetséges. Az éves elsődleges csapadékmaximum minden esetben július hónapra jellemző, a másodlagos csapadékmaximum pedig a decemberi hónapban fordul elő. A legtöbb csapadék, az 1375. rácspontra jellemző, mivel az éves csapadékösszeg ebben a rácspontban 1301 mm. Céljaink között szerepelt, hogy új élőhelyeket találjunk. A Global Mapper v16.00 térképszerkesztő szoftver segítségével összesen 183 lehetséges új Syringa josikaea élőhelyet jelöltünk ki. Kárpátalján 152 élőhelyet, Lemberg megyében 28 élőhelyet és Ivano-Frankivszk megyében pedig 3 lehetséges élőhelyet határoztunk meg. Az új élőhelyek kijelölésénél a vízrajzi, domborzati és éghajlati adottságokat vettük figyelembe. Statisztikai számítások alapján éghajlati szempontból 13 új rácspontban feltételezzük, hogy előfordulhat a faj számos élőhelye. További lépésben, szeretnénk felkeresni az általunk feltérképezett élőhelyeket és bebizonyosodni arról, hogy a számításaink helyesek voltak.
Кліматична та гідрографічна характеристика карпатських біотопів Syringa josikaea J. Jacq. ex Rchb.
Keywords: Jósika orgona; CarpatClim; felszínmodell; új élőhelyek