Ukrajna és Magyarország külkereskedelmi kapcsolatai háború idején - Bacsó Róbert; Robert Bacho; Бачо Роберт (II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola, 2024)
А сіkk célja bemutatni a magyar-ukrán gazdasági kapcsolatok jelenlegi állapotát a háború fényében. Ennek megfelelően a következő feladatok lettek megfogalmazva: bemutatni a magyar-ukrán külkereskedelmi forgalom alakulását 2022-2023 között, valamint 2024. első negyedévében lévő változásokat; kiemelni a legfontosabb árucsoportokat, melyekre épül a meglévő ukrán-magyar kereskedelem; bemutatni azokat az okokat, melyek hátráltatták a kereskedelem bővülését valamit ajánlásokat tenni a kétoldali gazdasági kapcsolatok növelésére. A kutatás a vizsgált kérdésekből származó adatok és folyamatok analitikai, intézményi, rendszerszintű, grafikus és statisztikai elemzésén alapul. Az orosz katonai agresszió kezdete után 2023 közepéig Magyarország az ukrán mezőgazdasági termékek nagy és területileg szoros piacává, az export tranzitországává, valamint az Ukrajna számára kritikus fontosságúvá vált energiaforrások szállítójává vált. Ukrajna előkelő helyet foglal és Magyarország legfontosabb kereskedelmi partnerének számít, hisz 2023-ban az export tekintetében Ukrajna Magyarország 4. legfontosabb EU-n kívüli kereskedelmi partnere volt, kizárólag az USA, az Egyesült Királyság és Szerbia előzte meg a listán. Megfogalmazásra kerültek azok az irányok, melyek előmozdíthatják az ukrán-magyar kereskedelmi kapcsolatok növekedését: Beregszász várost elkerülő út építésének lehetősége a Magyar Kormány pénzügyi támogatásának terhére; a „Tisza” és „Asztély” határátkelő irányába átirányítani a teherforgalmat, ami csökkenti a sorban állást; az M3-as magyar autópálya összekötése a „Csap-Kijev” nemzetközi autópályával, ami segít a belföldi forgalmat bevonni a Triesztbe vezető nemzetközi közlekedési folyosóba; elvégezni a Tisza-híd rekonstrukcióját a határátkelőhely áteresztőképességének növelése érdekében, valamint új ellenőrző pontokat nyitni Ukrajna és Magyarország határán (pl. Nagypalád-Nagyhódos) valamint a meglévőket 24 órás üzemre váltani; a mezőgazdasági termékek vasúti forgalmának fokozása Magyarországon keresztül Trieszt vagy Constanta irányába a meglévő termékraktárak kirakodása és a 2024-es új termés átvétele céljából. A kereskedelmi kapcsolatok pozitív irányú változására a háború befejeztével lehet csak számítani.

Резюме. Стаття присвячена дослідженню актуальної ситуації торгово-економічних відносин між Україною та Угорщиною в контексті викликів, пов’язаних з війною. В статті представлено сучасний тенденції розвитку українсько-угорських торговельно-економічних відносини стосовно чого виділено наступні задачі дослідницької роботи: оцінити стан динаміки ключових показників зовнішньоторговельних відносин у 2022-2023 роках та 1 кварталі 2024 року; виокремити основні групи товарної продукції, що лягає в основу двосторонньої торгівлі між країнами; систематизувати фактори гальмування торговельних відносин, а також надати конструктивні пропозиції та рекомендації стосовно посилення двосторонньої торговельно-економічної співпраці. Дослідження базується на аналітичному, інституційному, системному, графічному та статистичному аналізі даних та процесів з проблематики, що досліджується У статті констатовано, що після початку повномасштабної російської військової агресії аж до середини 2023 року Угорщина стала великим і географічно тісним ринком збуту української сільськогосподарської продукції, транзитною країною для експорту та постачальником енергоресурсів, які стали критично важливими для української економіки. Україна посідає чільне місце та вважається найважливішим торговельним партнером Угорщини, оскільки за обсягом експорту у 2023 році Україна була 4-ою за значенням торговим партнером Угорщини поза ЄС, що була випереджена у списку лише США, Великобританією та Сербією. Сформульовано напрями, які могли б сприяти розвитку українсько-угорських торговельних відносин: можливість будівництва Об’їзної дороги навколо міста Берегове за рахунок фінансової підтримки уряду Угорщини; перенаправити вантажопотік у напрямку прикордонних переходів «Тиса» та «Астей», що зменшить черги на кордонах; з’єднання угорської траси М3 з міжнародною трасою «Чоп-Київ» та сприятиме виведенню внутрішнього транспортного потоку в міжнародний коридор до Трієста; провести реконструкцію мосту через Тису з метою збільшення пропускної спроможності перетину кордону, а також відкрити нові пункти пропуску на кордоні між Україною та Угорщиною (наприклад, Велика Паладь - Надьгодош) та перевести існуючі на цілодобовий режим роботи; збільшення залізничного сполучення сільгосппродукції через Угорщину в напрямку Трієст або Констанца з метою розвантаження існуючих товарних складів та приймання нового врожаю 2024 року. Констатується, що позитивних структурних змін у торгових відносинах між країнами слід очікувати після закінчення військових дій на території України.

Abstract. The article is dedicated to the study of the current situation of trade and economic relations between Ukraine and Hungary in the context of the challenges associated with the war. The article presents modern trends in the development of Ukrainian-Hungarian trade and economic relations, identifying the following research tasks: to assess the state of dynamics of key indicators of foreign trade relations in 2022-2023 and the first quarter of 2024; to highlight the main groups of commodity products that form the basis of bilateral trade between the countries; to systematize the factors hindering trade relations, and to provide constructive proposals and recommendations for enhancing bilateral trade and economic cooperation. The research is based on analytical, institutional, systemic, graphical, and statistical analysis of data and processes related to the investigated issues.The article states that after the onset of the full-scale Russian military aggression up to mid-2023, Hungary became a major and geographically close market for Ukrainian agricultural products, a transit country for exports, and a supplier of energy resources that became critically important for the Ukrainian economy. Ukraine holds aprominent place and is considered Hungary's most important trading partner, as in 2023, Ukraine was the 4th largest trading partner of Hungary outside the EU, surpassed only by the USA, the UK, and Serbia. The article formulates directions that could promote the development of Ukrainian-Hungarian trade relations: the possibility of constructing a bypass road around the city of Berehove with financial support from the Hungarian government; redirecting cargo flow towards the "Tysa" and "Astey" border crossings to reduce border queues; connecting the Hungarian M3 highway with the international "Chop-Kyiv" highway to facilitate the transition of internal transport flow into the international corridor to Trieste; reconstructing the bridge over the Tysa to increase the capacity of border crossings, and opening new border checkpoints between Ukraine and Hungary (e.g., Velyka Palad -Nagyhodos) and converting existing ones to round-the-clock operation; increasing rail connections for agricultural products through Hungary towards Trieste or Constanța to alleviate existing goods warehouses and accommodate the new harvest of 2024. It is noted that positive structural changes in trade relations between the countries should be expected after the end of military actions inUkraine.
Зовнішньоторговельні відносини України та Угорщини в умовах війни
Foreign Trade Relations Between Ukraine and Hungary Amidst War Conditions
Редакційна колегія: https://aab-economics.kmf.uz.ua/aabe/about/editorialTeam
Зміст: https://aab-economics.kmf.uz.ua/aabe/issue/view/6
Keywords: export; import; Európai Unió; korlátozás; mezőgazdasági termékek; kereskedelem; експорт; імпорт; Європейський Союз; обмеження; аграрна продукція; торгівля