A magyar-ukrán nyelvi kapcsolatok tükröződése a derceni lakosok nyelvhasználatában - Kukri Zsófia; Кукрі Жофіа (Filológia tanszék, 2021)
Összességében elmondhatom, hogy a derceni lakosok mindennapos kapcsolatban vannak a kölcsönszavakkal, egyesek munkahelyük, vásárlás miatt, mások pedig a hivatali ügyintézés, illetve tanulmányaik kapcsán. E szavak bekerülnek kommunikációjukba, része az aktív és/vagy passzív szókincsüknek. A kisebbségi helyzet arra ösztönöz bennünket, magyarokat, hogy minél több szláv szót sajátítsunk el, tehát, aki több kölcsönszót ismer, annak nem válik-e tudás kárára, csakis a hasznára. Mivel Ukrajnában élünk, ahol az államnyelv az ukrán, ezért az iskolákban tanulják az ukrán nyelvet a magyar ajkú tanulók, ezáltal több szót is elsajátítanak. Az idősebbek nyelvében pedig sok orosz eredetű szó van, mivel ők az oroszt tanulták, mint államnyelvet. Szakdolgozatomban a magyar-ukrán nyelvi kapcsolatok tükröződését vizsgáltam szülőfalumban, Dercenben. A vizsgálatot kérdőív segítségével végeztem el 100 adatközlővel, akiknek mindegyike ismer és használ kölcsönszavakat. Eredményeim során kiderült, hogy a lakosok közül a legtöbben megszokásból, kényelemszeretetből használják ezeket. Sokan pozitívan tekintenek e másodnyelvi elemekre, s kulturális örökségként, a környezet hatásaként azonosítják azokat, szívesen használják a mindennapokban, néha kiszorítva a magyar változatokat, hiszen az itt élők napi kapcsolatba kerülnek az államnyelvvel. Elenyésző mennyiségben kaptam negatív színezetű válaszokat is, de közülük is megértették a kifejezéseket, meghatározásokat. A szláv kifejezések használata általában nem korhoz kötött. De megállapítottam, hogy a 45 évnél idősebb adatközlőim gyakrabban használtak egy-egy kifejezés megnevezésére szláv kölcsönszót, mint a tőlük fiatalabbak. De a legfiatalabb korosztály (15-18 évesek) is elég jól értették ezeket a szavakat, sőt közülük is sokan soroltak fel pluszban olyan kifejezéseket, melyeket ők ismernek vagy használnak. A fiatalabb korosztály (15-18 és 19-30 évesek) azokat a szavakat nem ismerték, melyek manapság már nem használatosak falunk körében.
Відображення угорсько-українських мовних контактів у мовoвживанні мешканців села Дерцен Мукачівського району
Keywords: magyar-ukrán nyelvi kapcsolatok; nyelvhasználat; Dercen; Munkácsi járás