A kárpátaljai magyar nyelvhasználat társadalmi rétegződéséről egy szociolingvisztikai vizsgálat adatai alapján - Csernicskó István; Черничко Степан; Csernicsko Istvan (Kárpátaljai Magyar Tanárképző Főiskola, 2000)
Szignifikáns összefüggések mutathatók ki az adatközlők nyelvi változók változatai közötti választása és csoportbeli hovatartozása között. Az itt bemutatott adatok tanúsága szerint a kárpátaljai magyar közösségben a szociológiai tényezők közül az iskolai végzettségnek, a foglalkozásnak, valamint a lakóhely típusának és jellegének van meghatározó szerepe. A nem és - az előzetes várakozásokkal szemben - akorjóval kisebb szerepet játszik a nyelvhasználat szerinti rétegződésben Göncz Lajos (megjelenőben) összevetette a nyelvi (mint függő) és a szociológiai (mint független) változók közül az iskolázottságot, az életkort és a nemet nemcsak a kárpátaljai minta, hanem a Kárpát-medencében összesen megkérdezett 846 adatközlő vonatkozásában, s azt találta, hogy mind a magyarországi mintában, mind pedig az összes kisebbségi csoportban az iskolázottság befolyásolja a legmarkánsabban a nyelvhasználatot, az életkor és a nem hatása jóval kisebb. Ez azt jelenti, hogy a vizsgált változók társadalmi disztribúcióját tekintve a kárpátaljai minta nem válik el jelentősen a többi kisebbségi csoporttól és az anyaországi mintától. A szociológiai és nyelvi változók korreláltatása egyértelműen igazolta, hogy a kárpátaljai magyarok nyelvhasználata is nagyfokú társadalmi rétegződést mutat.
http://real.mtak.hu/25131/
https://opac3.brff.monguz.hu:443/hu/record/-/record/79589
Keywords: Kárpátalja; magyar nyelv; nyelvhasználat; társadalmi rétegződés; szociolingvisztikai vizsgálat