Államnyelvi hatás a kárpátaljai magyar anyanyelvű egészségügyi dolgozók nyelvhasználatában - Gazdag Vilmos; Газдаг Вільмош (II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola, 2022)
Ukrajnában az orvosok és az ápolónők képzése is államnyelven folyik, s az is gyakori jelenség, hogy olyan egészségügyi szakemberek kerülnek egy-egy magyar közösség körébe, akik valahonnan Ukrajnából származnak, s egyáltalán nem is értik a magyar nyelvet. Így nem ritka az az eset sem, hogy „a magyar anyanyelvű betegek az ukrán és orosz nyelvű orvosokkal és nővérekkel csak nehézkesen tudják magukat megértetni”. Természetesen vannak olyan magyar anyanyelvű egészségügyi dolgozók is, akik az államnyelvi oktatás kizárólagossága ellenére is jól elboldogulnak a magyar szaknyelvi kommunikációval, s így szükség esetén akár közvetítő szerepet is el tudnak látni egy-egy orvos-beteg társalgás során. Ugyanakkor fontos lehet azt is hangsúlyozni, hogy esetükben az államnyelvi oktatás kizárólagossága miatt fokozottan érvényesülnek a másodnyelvi hatások, s így a magyar szakszavakat vagy nem is ismerik, vagy ha ismerik is, alig használják, mivel így a vegyes nyelvű munkaközösségekben könnyebben megértik egymást”. Jelen dolgozat keretei között egy, a közelmúltban végzett kérdőíves felmérés adataira alapozva próbáljuk meg bemutatni a kárpátaljai magyar anyanyelvű egészségügyi dolgozók egyes nyelvekkel kapcsolatos nyelvismereti szintjét, illetve az azokon való kommunikációjuk gyakoriságát, valamint a magyar nyelv vonatkozásában megjelenő nyelvhasználati sajátosságait, ezen belül kiemelt figyelmet szentelve az általuk használt szaknyelvi vonatkozású, vagy az egészségügy regiszterébe sorolható, de általánosan is ismert államnyelvi kölcsönszavaknak. A kutatás eredményei alapján egyértelműen bizonyítottnak tekinthetjük a kárpátaljai magyar anyanyelvű egészségügyi dolgozók többnyelvű voltát, ami az esetek túlnyomó többségében magyar anyanyelvi dominanciát feltételez. Az államnyelv elsajátítása és ismereti foka az adatközlőknél szoros összefüggést mutat azzal, hogy milyen tannyelven folytatták a szakirányú képzésüket, illetve, hogy milyen nyelvi összetételű munkaközösségben tevékenykednek. Ez utóbbi azt is nagymértékben meghatározza, hogy az egyes személyek milyen gyakorisággal használják az anyanyelvüket, az államnyelvet és az orosz nyelvet, valamint a különböző idegen nyelveket.

Резюме. В Україні лікарі та медсестри навчаються державною (українською) мовою, також часто можна зустріти медичних працівників, які приїхали звідкись з України та зовсім не розуміють угорської мови. Тому нерідко "пацієнти з угорською рідною мовою зазнають труднощів у спілкуванні з українськими та російськомовними лікарями та медсестрами". Звичайно, є й носії угорської мови - медичні працівники, які, незважаючи на винятковість державної мовної освіти, здатні спілкуватися угорською мовою і, за необхідності, навіть можуть виступати посередниками в розмовах між лікарем і пацієнтом. У той же час важливо підкреслити, що в їхньому випадку, через винятковість державної мовної освіти, вплив другої мови більш виражений, і вони або не знають угорської термінології, або якщо знають, то майже не використовують її, оскільки їм легше розуміти друг друга у змішаних мовних робочих спільнотах. У цій статті, ґрунтуючись на даних недавнього анкетного опитування, ми намагаємося представити рівень володіння мовою та частоту спілкування деякими мовами корінних угорськомовних працівників охорони здоров'я у Закарпатті, а також характеристики їх мовного використання стосовно угорської мови, звертаючи особливу увагу на використання технічних запозичень, пов'язаних з мовою, або запозичень, які загальновідомі, але можуть бути включені до регістру охорони здоров'я. Виходячи з результатів дослідження, багатомовність закарпатських медичних працівників, які рідною мовою угорською, можна вважати очевидним свідченням, яке в основному переважає домінування угорської рідної мови. Рівень володіння офіційною мовою респондентів тісно пов'язаний з мовою, якою вони пройшли професійне навчання, та мовним складом трудового колективу, в якому вони працюють. Останнє також багато в чому визначає частоту використання людиною рідної, державної та російської мов, а також різних іноземних мов.

Abstract. In Ukraine, doctors and nurses are trained in the official language, and it is also common to find health professionals who come from somewhere in Ukraine and do not understand Hungarian at all. It is therefore not uncommon for "patients with Hungarian mother tongues to find it difficult to communicate with Ukrainian and Russian-speaking doctors and nurses". Of course, there are also native Hungarian-speaking health workers who, despite the exclusivity of state language education, are able to communicate in Hungarian and, if necessary, can even act as mediators in doctor-patient conversations. At the same time, it is important to emphasize that in their case, because of the exclusivity of state language education, second language influences are more pronounced, and they either do not know Hungarian terminology or, if they do, they hardly use it, since it is easier for them to understand each other in mixed-language working communities. In this paper, based on the data of a recent questionnaire survey, we try to present the level of language proficiency and the frequency of communication in certain languages of the native Hungarian-speaking health care workers in Transcarpathia, as well as the language use characteristics of the Hungarian language, paying special attention to the use of technical language-related loanwords or loanwords that are commonly known but can be included in the health care register. Based on the results of the research, the multilingual nature of Transcarpathian Hungarian mother tongue health care workers can be considered as clear evidence, which in the vast majority of cases implies a Hungarian mother tongue dominance. The level of proficiency in the official language of the respondents is closely related to the language in which they have completed their vocational training and the language composition of the work community in which they work. The latter also largely determines the frequency with which individuals use their mother tongue, the official language and Russian, as well as various foreign languages.
Вплив державної мови у мову угорськомовної медичними працівниками у Закарпатті
State language effects in the language use of native Hungarian-speaking health care workers in Transcarpathia
https://aab-philologica.kmf.uz.ua/aabp/issue/view/1
https://opac3.brff.monguz.hu:443/hu/record/-/record/bibBRF00009651
Keywords: Kárpátalja; egészségügyi dolgozók; magyar nyelv; nyelvhasználat; államnyelvi hatás; kölcsönszavak