A késősztálinizmus korszaka (1944–1953): A szovjet típusú gazdaságpolitika erőszakos térnyerése - Molnár D. Erzsébet; Молнар Д. Єлизавета; Yelyzaveta Molnar D. (II. RF KMF-„RIK-U” Kft., 2021)
Kárpátalja mindig agrárjellegű térség volt, a lakosság többsége falun élt, és mezőgazdasággal foglalkozott. A hatalomváltást követően hamar megkezdődött a földbirtokviszonyok szovjet típusú átalakítása. A folyamat több lépcsőfokban ment végbe. Első lépésként a népi bizottságok első, 1944. novemberi kongresszusa az „újraegyesülést” kimondó manifesztum mellett határozatot hozott a földreform végrehajtásáról. 1944. november 29-én megjelent a földosztásról szóló rendelet, melyben hangsúlyozták, hogy a magyar és német földbirtokosok tulajdonában lévő birtokok elkobzandók, és azonnali hatállyal szétosztandók a földnélküliek, a kis földterülettel rendelkező parasztok és a munkások között. Ennek fényében 1945 folyamán átalakították a földbirtokviszonyokat, felszámolták a nagybirtokokat. Minden községben földosztó bizottságok alakultak, akik összeírták a felosztás alá tartozó földeket, majd felosztották azokat, jelentéseket írtak a falusi gazdák helyzetéről, és felügyelték a földosztás menetét. A szétosztandó földekből elsőbbséget élveztek a szovjet hadsereg önkéntesei és a partizánok, illetve a hegyvidékről az alföldre telepedtek.
https://kmf.uz.ua/wp-content/uploads/2021/11/karpatalja_tort_kotet_2021-11-11.pdf
https://opac3.brff.monguz.hu:443/hu/record/-/record/bibBRF00009184
Keywords: szovjet gazdaságpolitika; Kárpátalja; mezőgazdaság